Valokuvaaja Arto Karvonen halusi nostaa Karpaattien unohdetut romaninaiset jalustalle arvokkaina ihmisinä ja yksilöinä. – Tämä kontrastina sille, miten heihin suhtaudutaan varsinkin Itä-Euroopassa, mutta myös muualla, Karvonen pohtii. Köyhyyden ja syrjinnän keskellä elävissä naisissa on myös paljon voimaa, ja sen Karvonen halusi vangita.
MASHA. Masha on Pasikan kylän ainoa koko peruskoulun käynyt romani. Hän pitää kylän ainoaa kauppaa oman talonsa eteisessä. Yrittäjyys on vaihtoehto tylsistymiselle ja turhautumiselle, joka monen nuoren kohdalla johtaa alkoholin ja päihteiden runsaaseen käyttöön.LARISSA. Neljissäkymmenissä olevan perheen äidin kasvot ovat murheen musertamat. Sairaus ja läheisen menetys ovat vieneet voimat. Suru on käsin kosketeltavissa talon ainoan huoneen jokaisessa nurkassa.VERA. Alueen lapsia uhkaa ihmiskauppa ja toivottomuus saa usein elämän umpisolmuun. Lapsia rakastava, yhteensä 15 lapsen ja lastenlapsen isoäiti Vera, pitää omalla panoksellaan huolta slummin lapsista. Hän on tarjonnut oman kotinsa lastenkerhojen käyttöön, koska kaupungilla ei ole tarjota tiloja.PAVLINA. Romanikulttuuri on patriarkaalinen ja maskuliininen. Naiset saattavat elää yhteiskunnan syrjinnän lisäksi myös oman yhteisönsä tai perheensä varjossa. Pienille pojille äiti on kuitenkin vielä se rakkain ja tärkein henkilö.KATJA. Katja on nousemassa 11 vuotta kestäneestä masennuksesta. Seurakunnan naisten piirissä jaettu taakka ja vertaistuki auttoi nousemaan kuilusta. Matkalla mietin usein minkälaista häpeää Itä-Euroopan romanien kokema järkyttävä syrjintä aiheuttaa.NADYA. Tämä nuori kolmen lapsen äiti on Pasikan kylän aurinko. Hän pitää iltapäiväkerhoa lapsille ja on miehensä kanssa kehittämässä kylää uuteen uskoon. Hänen luotaan ei kukaan lähde pois tyhjällä vatsalla tai pahalla mielellä.MARINA. Kommunistihallinon aikaan valokuvaamossa otetut kuvat täyttävät Marinan kodin seinät. Töitä oli siihen aikaan enemmän tarjolla, joten romanien asema oli ennen parempi.EDYTA. “Tämä lapsi antaa minulle rauhaa”, sanoi Edyta tyttärestään ja veti hänet mukaan kuvaan. Suurimmasta osasta alueen naisista ei ole otettu muotokuvaa aiemmin, joten tilanne oli osalle jännittävä. On vaikea astua valokeilaan jos on muuten taka-alalla elämässä.
TANYA. Eloisa Tanya opettaa nollaluokkaa. Hänen työllään on valtava merkitys romanilasten elämässä. Jo pelkästään sosiaalisten perustaitojen oppiminen on elintärkeää lapsen koulunkäynnin kannalta.